Näringsämnestransporterna till Öresund uppskattas med hjälp av uppmätta halter av totalkväve i respektive vattendrag och modellberäknade vattenflöden.
Kväveutsläpp via vattendragen
Nyckeltal SE. 7.4. 8Beräknad uttransport av totalkväve via fyra vattendrag till Öresund.
![Förbättring](/custom/images/symbols/trend1.png)
Kommentar
Kvävetransporten via samtliga vattendrag låg år 2022 under respektive medelvärde för perioden 2010-2021. Någon tydlig trend kan ej ses för utförsel av kväve via Sege å och de tre små bäckarna Tygelsjöbäcken, Skumparpsdiket och Bunkeflodiket. Uttransporten av näringsämnen följer i stor utsträckning nederbördens variation. Bedömningar bör därför vara långsiktiga.
Under år 2019 var kvävetransporten för både Sege å och Tygelsjöbäcken hög och kväveutförseln har inte varit så stor sedan år 2010 för dessa båda vattendrag. Enligt Segeåns Vattendragsförbund och Vattenråds årsrapport för 2019 beror den höga kvävetransporten på en kombination av hög vattenföring och höga halter under delar av året. De höga kvävehalterna under första kvartalet 2019 var troligen en effekt av kvarhållen näring i marken från torråret 2018 vilken kom ut i vattensystemet först under vintern.
År 1990 startades vattenprovtagning i Tygelsjöbäcken och Bunkeflodiket. I Skumparpsdiket påbörjades vattenprovtagningen år 1995. I Segeåns vattensystem har vattenundersökningar skett i olika omfattning sedan år 1965.
Svedala avloppsreningsverk ligger en bit uppströms i Segeåns vattendragssystem. Uppgifterna för Sege å i det redovisade diagrammet inbegriper utsläppen från avloppsreningsverket. Enligt Segeåns recipientkontroll utgör avloppsreningsverkets utsläpp av kväve omkring 3 % av mängden som släpps ut vid mynningen.
SMHI utvecklar kontinuerligt modellen för beräkning av flödesdata och redovisar årligen nya uppdaterade värden från år 2010 och framåt. Flödesdata för åren dessförinnan är beräknade med tidigare versioner av modellen och därför ej helt jämförbara med de senare värdena.